Вплив азотних добрив на продуктивність енергетичної біомаси верби прутовидної - Вокальчук, Б. М.; Фучило, Я. Д. (Біоенергетика, 2021)
Мета. Визначити оптимальну норму азотних добрив для підживлення енергетичних плантацій верби прутовидної перед початком другого трирічного циклу вирощування в умовах Центрального Лісостепу України. Методи досліджень. Польовий, аналітичний, статистичний. Результати досліджень. Внесення аміачної селітри сприяло активному початку вегетації і значному приросту надземної маси за висотою. В кінці першого року вегетації найвищі рослини сформувалися у сорту ’Тора’ з внесенням N70 – 4,67 м, що більше ніж на контрольному варіанті (без внесення добрив) на 0,71 м, або на 16 %. За внесення N35 середня висота рослин становила 4,32 м, що більше від контролю на 8 %. Формування більших за висотою рослин за внесення більших доз азоту спостерігалася і в сорту ’Тернопільська’. Висота однорічної порослі цього сорту на контролі становила 3,68 м, за внесення N35 – 4,08 м, а за дози N70 – 4,24 м. В кінці другого циклу вирощування середня висота рослин сорту ’Тора’ на контролі становила 6,29 м. Найвищими виявилися рослини з внесенням аміачної селітри у максимальній дозі (N70) – 6,78 м, що більше контролю на 8 %. За внесення N35 висота рослин становила 6,52 м. У сорту ’Тернопільська’ найнижчі рослини в кінці другого циклу вирощування теж виявилися на контролі (5,22 м), а за збільшення дози азоту до N35 та N70 висота зростала відповідно до 5,58 та 5,79 м. При цьому спостерігалося зменшення частки впливу добрив на висоту рослин верби до 15,4 %, а частка впливу сортових особливостей зросла до 82,9 %. Також внесення азоту мало позитивний вплив на приріст біомаси. Врожайність сухої біомаси трирічних енергетичних плантацій верби в другому циклі вирощування на контролі (без внесення добрив) становила у сорту ‘Tора’ – 65,3 т/га (21,8 т/га у рік) абсолютно сухої біомаси, а у сорту ‘Тернопільська’ – 55,6 т/га (18,5 т/га у рік). У варіанті з внесенням аміачної селітри у дозі N35 у збільшувався до контролю у сорту ‘Тора’ на 2,8 т/га і на 3,7 т/га у сорту ‘Тернопільська’. Підвищення дози азоту до N70 підвищувало урожайність сухої біомаси у сортів ‘Tора’ та ‘Тернопільська’ відповідно на 8,8 т/га та 9,3 т/га порівняно з контролем. Висновки. Внесення аміачної селітри та сортові особливості мають суттєвий вплив на урожайність енергетичної біомаси верби. Із двох досліджуваних сортів верби прутовидної на вилугуваних чорноземах Центрального Лісостепу України більш інтенсивним ростом і вищою продуктивністю протягом другого трирічного циклу вирощування відзначався сорт 'Тора'. Рослини обох сортів відзначаються вищими показниками урожайності за внесення азоту в дозі 70 кг/га д.р.